Tähän artikkeliin tai osioon ei ole merkitty lähteitä, joten tiedot kannattaa tarkistaa muista tietolähteistä. Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkeliin tarkistettavissa olevia lähteitä ja merkitsemällä ne ohjeen mukaan. |
Tämän artikkelin tai sen osan paikkansapitävyys on kyseenalaistettu. Voit auttaa varmistamaan, että kyseenalaistetut väittämät ovat luotettavasti lähteistettyjä. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Tarkennus: Kyseenalaisia yksityiskohtia ilman tukevia lähteitä |
Georg Wilhelm Richmann (ven. Георг Вильгельм Рихман, Georg Vilgelm Rihman, 22. heinäkuuta 1711 – 6. elokuuta 1753) oli vironsaksalainen fyysikko, joka asui ja työskenteli Venäjällä.
Richmann syntyi baltiansaksalaiseen perheeseen Pärnussa , Ruotsin Liivinmaalla joka suuren Pohjan sodan aikana luovutettiin Venäjän keisarikunnalle. Richmannin isä kuoli kulkutautiin, kun poika oli pieni, ja äiti meni uusiin naimisiin. Georg Richmann opiskeli Tallinnassa ja jatkoi opintoja Hallen ja Jenan yliopistoissa, jossa hänen koulukaverinsa Mihail Lomonosov opiskeli. Richmann oli kreivi Andrei Ostermanin lasten kotiopettaja, ja vuonna 1741 hän käänsi Alexander Popen esseen Man ranskasta saksaan. Vuonna 1741 hänestä tuli Venäjän tiedeakatemian jäsen.
Richmann kuoli sähköiskuun Pietarissa tutkiessaan salaman vaikutusta.[1] Hän oli tapaamisessa tiedeakatemiassa, kun kuuli ukkosen lähestyvän. Professori ja hänen apulaisensa riensivät kotiin laboratorioon. Kun koe oli käynnissä, pallosalaman väitetään tulleen huoneeseen ja osuneen Richmannia päähän niin että hän kuoli. Hänen otsaansa jäi punainen veriläiskä. Hänen kenkänsä olivat palaneet auki, ja vaatteet olivat mustuneet. Sihteeri oli paennut huoneesta, ja ovi oli irronnut saranoiltaan, kun hän palasi huoneeseen. Richmann oli historian ensimmäinen tiedemies, joka kuoli sähköiskuun kokeen aikana.